רפורמת הבגרויות של שרת החינוך יפעת שאשא ביטון כבר מאחורינו, ומשרד החינוך צפוי לקיים מחר (ג') כנס מקצועי שיעסוק ברפורמה החדשה במבחני הבגרות - "תכנית הבגרויות הגמישה". בהודעת משרד החינוך מהשבוע שעבר, בה הוצגה הרפורמה, נכתב: "התכנית מאפשרת גמישות פדגוגית ובחירה למנהלים וכוללת מבחני ידע חיצוניים ארציים ומשימות תוך שילוב מיומנויות הנדרשות באקדמיה ובמאה ה-21". בעקבות פרסום המתווה וברקע עיצומי ארגון המורים במחאה על שכר המורים, הנהגת ההורים הארצית הודיעה על השבתת שכבות ז'-י"ב ביום רביעי הקרוב. בנוסף לכך, ארגון "מנהיגים" קרא לחבריו שלא להגיע לכנס המתוכנן להתקיים מחר בתל אביב.
-
עוד באותו נושאהרב שי פירון מנתח את הרפורמה בבגרויות: "תוצאה של לחצים פוליטיים"
15/03/23 10:43
"כנראה ניסו לרצות את כולם ועשו 'מישמש' אחד גדול"
הארגון מאגד תחתיו כ-1,500 מנהלים ומנהלות מבתי ספר יסודיים ועל יסודיים מכלל המגזרים; ערבים, יהודים, דתיים, חרדים וחילונים. בשיחה עם "חדשות כיפה" מסביר הרב שמעיה כרמל, ראש אולפנית טבריה, את החלטת הארגון שלא להגיע מחר לכנס: "אנחנו לא מחרימים אנחנו פשוט לא מגיעים".
מה אתם חושבים על הרפורמה בבגרויות שמציג שר החינוך?
"אנחנו חושבים שהרפורמה נעשתה בחופזה ומתוך ניסיון לרצות את כולם דחפו בתוכה את הכל - גם בגרויות חיצוניות בכל המקצועות, גם מטלות ומיומנויות של המאה ה-21, ובסופו של דבר במקום להתקדם ולהעביר חלק מהבגרויות ל'ממירי בגרות' ולהכיר בהם כבגרויות חיצוניות (משרד החינוך קבע 18 מקצועות שבהם אפשר להמיר בחינות בגרות בקורסים אקדמיים. א"ה), שזה דבר שכבר קיים במשרד החינוך. כנראה ניסו לרצות את כולם ועשו 'מישמש' אחד גדול. אין לי מילה אחרת". ,
הרב כרמל מסביר כי התכנית הקיימת היא של השר יואב קיש: "התכנית הקודמת הייתה לעבור לגמרי למתווה שכל הבגרויות ההומניות בעצם יוצאות החוצה לחלופות הערכה, עבודות, והיה על זה צעקה מאוד גדולה. אפילו בהסכמים הקואליציוניים אוזכר שחוזרים למתווה הקודם. השר קיש הבין שהוא לא יצליח לחזור לגמרי למתווה הקודם, אז הוא לקח 70 אחוז שבהם אמורים היו לעבור לחלופות הערכה ועשה חצי מזה בגרות חיצונית וחצי בחלופת הערכה" .
"אין אף אחד שתומך במהלך הזה"
מה יתרום לכם לא להגיע לכנס? שם אתם יכולים לזעוק כל מה שאתם רוצים.
"אגיד את זה מאוד פשוט: אם אנחנו מגיעים רק כדי להיות תפאורה להודעה של השר על הבגרויות, אז אין לנו מה להגיע לשם. אם אנחנו גורם חשוב, אנחנו מצפים שהשר יתייעץ איתנו. אם מנהל בית ספר זה איזשהו גורם מקצועי שקצת יש לו ידע, ואמור להבין מה טוב לתלמידים - אמורים להתייעץ איתנו.
לרב שמעיה חשוב להדגיש כי בארגון מאוד מעריכים את שר החינוך קיש. "אנחנו משתדלים לעזור לו בתוכניותיו. אנחנו תומכים בהרבה דברים, במקרה הזה הוא פשוט לא התייעץ, רץ קדימה בלי לשאול". לטענתו, "עובדה היא שגם ועד ההורים הארצי מתנגד לתכנית, אין אף אחד שתומך במהלך הזה".
המתווה הזה יפגע בתלמידים? במורים?
"אני חושב שהוא יפגע גם בתלמידים, ואני מעריך שהוא יפגע גם במורים שבחטיבה העליונה, כי בסופו של דבר צריך ללמד גם לבגרות החיצונית כמות חומר לא מבוטלת, ובמקביל להנחות כתיבה של שתי עבודות רחבות היקף, ובסופו של דבר זה נופל על הכתף של המורה. יש לנו מסמך מאוד מסודר שהוצאנו בנוגע לאן לדעתנו זה צריך ללכת. אני חושב שאפילו לא קראו אותו במשרד החינוך".
![הפניה לשר החינוך יואב קיש](https://www.kipa.co.il/userFiles/315980_cce93ea4fbeaae230cb4f405813ebe86.jpg)
הפניה לשר החינוך יואב קיש צילום: "מנהלים"
בפניה שהעביר הארגון לשר החינוך לפני כשבוע וחצי, נכתב: "בימים אלה מתקיימים במטה משרד החינוך דיונים בסוגיית תכנית הבגרות החדשה. כמנהיגי השטח ובעלי התפקיד החשוב ביותר להצלחת כל תכנית במערכת החינוך, אנו מביאים כאן את העקרונות החשובים בעינינו, לאור עבודת מטה, שיתוף עמיתים והתבוננות ממגוון זרמים ונסיבות שמנהלות ומנהלי בתי הספר, חברי "מנהיגים" הביאו אל הכתיבה המשותפת.
עקרי הסוגיות של ארגון "מנהלים":
- אמון - משרד החינוך חייב לגלות אמון בשטח.
- הוראה, למידה והערכה חלופית - קיימת תמימות דעים בין כל מנהיגי השטח כי חשוב לעבור ללמידה והערכה חלופית ולצמצם את אירועי בחינות הבגרות החיצוניים.
- הטמעה ראויה - חשוב מאוד לבנות תכנית ביישוב הדעת, לקיים שיח ולתת לשטח ללמוד, להבין ולתכנן כראוי את עצמו.
- תקצוב מותאם - עם בניית התכנית וטרם יציאתה לדרך יש להבין מהם התפקידים הנדרשים להובלתה ומה יהיה שכר נושאי התפקיד.
- יישום הדרגתי וגמישות לבתי הספר המדגימים - ככלל, עדיף להחיל יישום תכנית מקיפה באופן הדרגתי, זאת, כדי ללמוד ולהשתפר תוך כדי התרחבות של התכנית.
- הכשרת הצוותים - חשוב מאוד להכשיר כראוי את צוותי ההוראה טרם היציאה לדרך.
- מתן בחירה מותאמת לצוות בית הספר - חשוב לאפשר לבתי הספר לבחור את דרך הלמידה המתאימה להם.
- מתן עצמאות או ליווי לבתי ספר הזקוקים או מעוניינים בכך - חשוב מאוד לאפשר לבתי ספר לבחור בין פעולה עצמאית בתכניות בית ספריות שיאושרו בהליך שייקבע, לבין תכניות מובנות ומלוות יותר.
- חובת כתיבת עבודת חקר - חשוב לקיים שיח מעמיק על העניין לפני הפיכתו לדרישה לבגרות.
- חקר בין-תחומי – על אף שהמושג מסקרן ומעניין, הרי שחקר בין תחומי טעון שליטה מעמיקה במספר תחומים, לא סביר לחייב תלמיד לערוך חקר בארבעה תחומים.
- תכנון חלופות מתאימות לאוכלוסיות מיוחדות - בבתי הספר משולבים תלמידים מאוכלוסיות רבות ומיוחדות – תלמידם עולים, לקויי למידה וכדו'. בכל אחת מהחלופות חובה לייצר מענים מותאמים לאוכלוסיות אלה.
- תקשוב הלמידה – בהינתן חשיבות התקשוב והכללת תהליכים מתוקשבים בשלבי הלמידה השונים, קיימת חובה לתת את הדעת והתקציבים הראויים לרכישת אמצעי קצה בכמות הנדרשת.
"לעשות לו מקצה שיפורים"
לסיום, מה צריך לקרות מבחינתכם כדי שתגיעו לכנס?
"עדיין לא מאוחר. עדיין אפשר לקחת את המתווה הזה כפי שהציג אותו השר, ולעשות לו מקצה שיפורים מתוך הידברות עם גורמי מקצוע בשטח. ארגון 'מנהלים' בקשר עם השר ובקשר עם משרד החינוך. שוב, אנחנו משתפים פעולה בהרבה עניינים עם השר. העניין הזה נעשה לנו מעל הראש. בסוף מי שצריך להפעיל את המתווה הזה אלה אנחנו והמורים. הדרך לא דרך לא נכונה ולכן גם התוצאה הלא נכונה".
ממשרד החינוך נמסר לנו: "מדובר בכנס מקצועי שמטרתו לחבר בין קומת המטה לשטח על מנת להטמיע בצורה הטובה ביותר את תכנית הבגרויות הגמישה. אנו מצרים על קריאות של מנהלים להעדר מן הכנס ללא ששמעו את גורמי המקצוע בנושא".
קיש מודיע על הרפורמה: