ארגון זק"א ידוע בארץ, ובחלקים בעולם, בפעילות החשובה שלו בהבאת נרצחי פעולות האיבה לקבורה כמה שיותר מכובדת. עם זאת מערך התרומות לארגון יכול להתייעל ולעזור בשיפור יכולותיו, כך טענו סטודנטים שבדקו את הנושא לעומק.
שלושת הצעירים, אברהם ניר, שחר כהן ואוריאל סימן טוב שלומדים במרכז האדמי לב, ערכו מחקר שנועד לשנות את דרך קבלת התרומות של הארגון ולייעל אותו.
החוקרים הצעירים גילו כי קיים פער לא מבוטל בין התדמית הציבורית החיובית של זק"א לבין הסכומים שאותם מצליחים בארגון לגייס למען שיפור השירות שאותו הם נותנים בזמן אסונות וטרגדיות.
במהלך עבודתם חקרו הסטודנטים את סביבת השוק של הארגון במטרה להבין את מגוון הכוחות הפועלים בסביבתה מבחינת מתחרים ותחליפים, בדקו את מקורות המימון של הארגון ואופן גיוס הכספים במטרה לזהות את הדפוס ולהבינו, קראו מחקרים בתחום העמותות וגיוס הכספים אליהן וקיימו מפגשי עומק עם נציגי הארגון כדי להבין את הצורך שלהם בעבודתנו.
לאחר שקיימו ראיונות עם תורמים אפשריים וערכו סקרי שוק הם הגיעו לכמה מסקנות, "להערכתנו ישנם מספר אלמנטים שיכולים להוות גורמים משמעותיים בגידול ההכנסות מתרומות: נראות הארגון, כיצד הארגון נתפס תדמיתית בציבור כארגון שעוסק בשכול ובמוות והאם תפיסה זו משנה את הרצון לתרום. פנינו לפי פילוח סקטוריאלי, ולא כפניה אחידה לכלל הציבור הישראלי, כי הבנו שהמסר שמנסים להעביר ונוגע לארגון שעוסק במוות חייב להיות שונה בין הקהלים השונים".
הסטודנטים מוחברי הארגוןצילום: ללא קרדיט
עוד הם אמרו כי "מתוך הממצאים שהעלינו נמצא כי החשיפה של הארגון לציבור בישראל גדולה ביותר, וניתן לומר כי היא מכסה את רוב הציבור הישראלי. עם זה, מתוך המחקר עלה כי תפישת הציבור את הארגון אינה נכונה ולעיתים אף מוטעית, בפרט במה שנוגע לאחוזי התמיכה הממשלתית".
לדבריהם, "חשוב הוא ליידע את הציבור כי הארגון אינו ממומן על ידי גורם ממשלתי מעבר ל- 30%. המחקר מעיד כי תפישת הציבור בעניין הזה אינה נכונה, וכי המחשבה הרווחת כי הארגון מתוקצב ע"י המדינה באופן גבוה בהרבה, כאשר הידיעה על התקציב הממשלתי האמיתי של הארגון משפיעה באופן ברור על הנכונות לתרום לארגון".
דבר נוסף שהם העלו זה שקיימת זיקה ברורה בין הזהות הדתית של הציבור לבין נכונותם לתרום לארגון. השלושה ציינו כי תחום מעניין שלא זכה להתייחסות רחבה ושראוי לקבל מחקר משלו, היה פנייה לתורמים פוטנציאלים בני דתות שונות בדגש על המגזר הערבי, "ראינו כי זה יכול להיות משמעותי בפניה נקודתית למגזר זה, וזה יכול להיות פתח למחקר נוסף בנושא".
מסקנה נוספת שעלתה מניתוח מערך התרומות היא שיש לנתב את הכספים למטרות מסויימות ולא להסתפק בכך שהכסף ייתרם למטרות הכלליות של הארגון. כך הם אמרו ניתן יהיה לרתום את התורמים למטרות ממוקדות ולתת להם הרגשת שייכות שתגדיל את הסיכוי שהם אכן יתרמו