בג"ץ החליט היום (חמישי) להמשיך ולהתיר את פתיחת המרכולים בשבת. כך על מפסק הדין האחרון שניתן על ידי נשיאת בית המשפט העליון היוצאת מרים נאור.
נגד פתיחת המרכולים בשבת הוגשה עתירה שדרשה מבית המשפט להורות על סגירתם ביום המנוחה. שופטי בג"ץ הכריעו ברוב קולות כי אין כל עניין בדיון נוסף כשהשופטת נאור אמרה כי "ברוב דעות הוחלט לדחות את העתירה נגד פתיחת המרכולים בשבת".
שר הפנים ויו"ר ש"ס,אריה דרעי, הגיב לפסיקה ואמר כי "אין לי אלא להתלות באילנות גבוהים ולצטט את הנשיא ריבלין, שאמר השבוע בנאומו בכנסת: 'לא מהפכה עושה בית המשפט אלא הפיכה. ומדובר בהפיכה של ממש'".
יו"ר סיעת יהדות התורה ח"כ מוזס אמר כי הוא אינו "מופתע כלל מהחלטת בגץ בראשות הנשיאה נאור, והיא תואמת את האג'נדה הקבועה של בית המשפט לפסוק נגד כל דבר הקשור למסורת, לדת וליהדות. אני חש כאב עמוק וצער על בזיון השבת שיהודים בכל הדורות מסרו נפשם עליה, ובטוחני שגם הורי הוריה של השופטת נאור בכללם. חבל מאוד שזה סמל הפרידה שלה מכס השיפוט. סיעת יהדות התורה תפעל לתיקון הענין בחקיקה".
נציגי הבית היהודי לא הגיבו לפסיקה והיחיד שהתבטא נגדה הוא סגן שר הביטחון הרב אלי בן דהן שאמר כי "נושא השבת הציבורית במדינת ישראל, הינו נושא ערכי ואידיאולוגי שנציגי הציבור עדיין לא הכריעו בו". לדבריו, "בג"ץ לוקח לעצמו סמכות להכריע בנושא שנציגי הציבור, חברי הכנסת, מעוניינים להתקדם בו קמעא קמעא. שוב הוא מכריע הכרעות ערכיות המנוגדות לרצון העם ונציגיו. אין מנוס אלא מלחוקק חוק המבטל את פסק הדין ומשאיר את סמכות ההכרעה בנושאים אלו, רק בידי נציגי העם".
שר החקלאות ופיתוח הכפר, אורי אריאל מהאיחוד הלאומי, תקף את נאור ואמר: "מדינת ישראל בהגדרתה היא מדינה יהודית ודמוקרטית. החלטת השופטת נאור בנוגע לפתיחת מרכולים בתל אביב בשבת, מהווה תקדים לכל הארץ, מנוגדת להלכה ורומסת את השבת הציבורית במדינת ישראל. עכשיו אני מבין יותר מתמיד למה אנחנו מתפללים "השיבה שופטנו כבראשונה ויועצנו כבתחילה". אורי אריאל הוסיף: החלטת בג"ץ מתווספת לפסק דין חמור ביותר של השופטת נאור שניתן השבוע לגבי נתיב האבות בגוש עציון, פסיקה ללא חמלה זוהי מידת סדום".
עוד הוא אמר כי "פחות מחודש אחרי שנשיאת בית משפט העליון אסרה על השופטים להגיע לחגיגות הממלכתיות ביש"ע בנימוק שהנושא שנוי במחלוקת פוליטית היא בחרה לסיים את תפקידה דווקא בפסק דין ששנוי במחלוקת פוליטית וחברתית. שוב מאבד בית משפט העליון את האמון של חלק גדול מהציבור שסבור שבית משפט העליון מוחק את הסממנים היהודים והלאומיים ומקדם אג'נדה חילונית נהנתנית תוך פגיעה בשכבות חלשות ועובדים חסרי הגנה ובערכים יהודיים בסיסיים בפני אלפי שנים".
מנכ"ל קואלציית "שבת שוויון", רועי לחמנוביץ אמר כי "פסיקת בג"ץ לא מפתיעה אותנו אך אין אנו עוסקים בעבר. אין ספק שכתוצאה מפסיקת העליון יפגעו מאות סוחרים ברמה המשפחתית וברמה הכלכלית, אך אנחנו רואים בנזק זה נזק זמני".
לדבריו, "הפתרון לתיקון העוולה יגיע מהמערכת הפוליטית . הגיעה העת שראשי הקואליציה , מפלגות דתיות חרדיות ובכלל, שעבורם השבת היא בעלת משמעות לא יתנו לפסיקה הזאת להתקרר וכבר ביום א הקרוב יביאו אלו הדואגים לשבת חוק שבת שיתקן פסיקה זו ויאפשר למאות בעלי עסקים לנוח בשבת. אם זה לא יקרה - אזי שותפה הקואליציה לעמדת בג"ץ".
מזכ"ל האיחוד הלאומי אופיר סופר תקף את ההחלטה ואמר: "יש דבר אחד שצודקת נשיאת בית המשפט העליון באשר לעיצוב השבת הפרטית של כל אחד ואחת, אך כאן מדובר בעיצוב השבת הציבורית. ככל שנאפשר עוד ועוד עסקים שיעבדו יחוייבו מאות אלפי עובדים לעבוד בשבת וכך ישנה סתירה בין השבת הפרטית לציבורית" .
לטענתו, "מאות אלפי אזרחים עלולים למצוא את עצמם ללא עבודה בגלל שיחייבו אותם לעבוד בשבת ומי שלא מוכן יהיה מחוסר עבודה. ניכר כי גם במקרה זה ישנו פער בין רצון העם הפשוט לבין אלו היושבים על כס השיפוט. הם אינם מייחסים חשיבות לרצון האזרחים המסורתיים המעוניינים להנות עם משפחתם בשבת. חבל שהשופטת מפלגת את העם ועלולה להביא לכאוס ולפילוג מיותר בעם".
בתנועה למדינה יהודית ודמוקרטית תקפו גם הם את ההחלטה ואמרו כי "בג"ץ הפגין היום זלזול במורשת שהנחיל העם היהודי לכלל האנושות: מנוחה שבועית לעובד. זו מתנת הפרידה של השופטת נאור לעם ישראל ולמסורת ישראל. בית המשפט פגע בבעלי המכולות הקטנות ובזכותם להתפרנס בכבוד ולהיות עם בני משפחתם ביום המנוחה החוקי של מדינת ישראל. ראשי הציונות נלחמו למען שמירה על צביונה הממלכתי והלאומי של השבת במדינת ישראל, אבל ערכים אלה כנראה מיושנים עבור שופטי בג"ץ. אנו מתנחמים בידיעה ששופטי בג"ץ הדתיים התנגדו לדעת הרוב. אם היינו צריכים עוד הוכחה לכך שבית המשפט הוא גוף פוליטי שמקדם את השקפת עולמם האישית של השופטים - קיבלנו אותה שוב היום. הכדור כעת התגלגל לרגלי חברי הממשלה. השבת מונחת בקרן זווית".
הפגנה על השבתצילום: פלאש 90. יונתן זינדל
מי שבירך על הפסיקה הוא מנכ"ל תנועת "ישראל חופשית", אורי קידר, שאמר כי "סוגיית השבת בישראל היא סוגיה ציבורית ראשונה במעלה וככזו עליה להיות מוכרעת במגרש הפוליטי. טוב עשה בית המשפט העליון שלא הוציא לפוליטיקאים את הערמונים מהאש, אולם העתירה והמצב הנוכחי הינם תולדה של פוליטיקאים שמפחדים להחליט".
לדבריו, "זו שעת המבחן של נתניהו כחלון וליברמן, שיצטרכו להחליט האם על רקע שיקולי הישרדות פוליטיים קיצוניים הם ימכרו את הבוחרים שלהם ואת השבת הישראלית שכולנו מכירים. המצב הקיים זוכה לתמיכה של רוב מוחץ מהציבור, כל נסיון לשנותו יהיה זלזול מביש בציבור הישראלי. מי שינסה לסגור את הציבור הישראלי בבית בשבתות כנראה לא מבין עם מי יש לו עסק. מספיק ביקור קצר בחדרה, באר שבע, ראשל״צ ואילת כדי להבין שישראל ממילא פתוחה בשבת, והיא תשאר כזו. כל פוליטיקאי שינסה לשנות את המצב הזה יזכה לתגובה הולמת מהציבור ביום הבוחר".
יו"ר שדולת עם דת ומדינה בכנסת, ח"כ עליזה לביא מיש עתיד, התייחסה לפסיקה וגם לתגובות שתקפו אותה, "תגובות הנאצה האוטומטיות נגד החלטת בג"ץ באות להשכיח דבר אחד פשוט: במשך שנים רבות הסמכות להכריע בנושא השבת הייתה בידיו של אריה דרעי ושל שרי פנים רבים לפניו, כולם ברחו מהחלטה כמו מאש, ולא במקרה. מדובר במלחמה מיותרת שרק פוגעת בשבת".
לביא הוסיפה: "לצערי, דווקא את השבת - המתנה ומקור העונג הגדול ביותר שהוענקה לנו, הופכים למקור לפילוג ושסע. מאז ומתמיד חקיקה בנושאי דת ומדינה הרסה והמאיסה. בואו נלמד מטעויות העבר ונחזור לדרך הדיאלוג".
"כאישה דתיה", היא המשיכה, "השבת ודאי יקרה לי, וחשוב שיהיה יום אחד שאינו כשאר הימים. יחד עם זאת, אני מכירה בכך שיש בחברה הישראלית קבוצות מגוונות עם צרכים ומנהגים שונים. לכן הדיון חייב להתקיים במסגרות אזוריות לפי אופי וצרכי הקהילה המקומית, ולא בחוק גורף שרק יחריף את המחלוקת ולעולם לא ייושם".
מייסדת ומנכ"לית 'משפחה חדשה', עו"ד אירית רוזנבלום, אמרה: "החלטת בג"צ משקפת את המתח הגובר בין הערכאות האזרחיות, החילוניות במהותן, לבין הניסיון של גורמים דתיים להביא לשינוי במהותה של המדינה כישות חילונית בה החוק קודם לדת. לא בג"צ הוא שמרחיק לכת בפסיקותיו, אלא המדינה שמנסה יותר ויותר לכפות את הדת במרחב הציבורי".
לדבריה, "הנשיאה הפורשת נאור כתבה בפסק הדין שאין בו הבעת עמדה כזו או אחרת, אלא רק פרשנות החוק. מה שנאור לא לקחה בחשבון הוא שנוכח התגברות הניסיונות לכפות את הדת במרחב הציבורי, גם עמידה על אכיפת החוק האזרחי חילוני, הולכת והופכת לעמדה שנויה במחלוקת. ויעידו על כך התגובות וההתקפות הרבות על ההחלטה. ככל שיגבר המתח הדתי בישראל, כך תתפלג החברה, מה שאנחנו מכירים היטב בתחום דיני דת ומשפחה יפלוש לכל תחומי חיינו".