גל האנטישמיות שפוקד את ארה"ב ואירופה, לא נעלם מעיניה של נשיאת בית המשפט העליון, השופטת מרים נאור, שנאמה אתמול (ג') במשכן הנשיא, בכנס לעתיד העם היהודי מטעם המכון למדיניות העם היהודי.
בדברים שנשאה קישרה בין חילולי הקברים ושאר האירועים האנטישמיים, למגילת אסתר בה לשיטתה התרחש אחד מאירועי האנטישמיות המובהקים בהיסטוריה. "האנטישמיות היא משפט קדום, רווי שנאה, והיא קיימת מאז ומתמיד. אתמול נכנס חודש אדר ואנו יכולים להתבונן במגילת אסתר, המעלה את אחד האירועים האנטישמיים הקלסיים. המן אמר לאחשורוש: יֶשְׁנוֹ עַם אֶחָד מְפֻזָּר וּמְפֹרָד בֵּין הָעַמִּים בְּכֹל מְדִינוֹת מַלְכוּתֶךָ, וְדָתֵיהֶם שֹׁנוֹת מִכָּל עָם, וְאֶת דָּתֵי הַמֶּלֶךְ אֵינָם עֹשִׂים, וְלַמֶּלֶךְ אֵין שֹׁוֶה לְהַנִּיחָם". לכן הציע אותו שר אנטישמי " לְהַשְׁמִיד לַהֲרֹג וּלְאַבֵּד אֶת-כָּל-הַיְּהוּדִים מִנַּעַר וְעַד-זָקֵן טַף וְנָשִׁים".
לדבריה אמנם "תוכנית ההשמדה של המן הרשע לא יצאה לפועל, אבל האידיאולוגיה שלו נותרה בעינה זה יותר מאלפיים וחמש מאות שנה. אנטישמיות, רדיפת יהודים באשר יהודים הם, לבשה צורה ופשטה צורה במהלך ההיסטוריה, ושיאה הנורא בפשע האיום ביותר שידעה ההיסטוריה האנושית, השואה, שבה הושמד שליש מעמנו".
נאור הוסיפה שאחת הסיבות לשואה הנוראית שעברה על העם היהודי בגרמניה הנאצית לפני 70 שנה, היתה התגייסות מערכת המשפט למכונת ההשמדה הנאצית וביטול זכויות היהודים. "בימי האופל של המשטר הנאצי בגרמניה", היא אמרה, "שיתפה גם מערכת המשפט פעולה עם האנטישמיות וההשמדה. אכן, הדרך להשמדה נסללה כאשר שללו מהיהודים את זכויות האזרח ואת זכויות האדם, והיהודים - כל היהודים "מנער ועד זקן, טף ונשים" - הוגדרו כבלתי אנושיים, תת-אדם".
לטענתה, אחד הלקחים העיקריים מאותה תקופה ועל מנת שנוכלהתמודד עם גילויי האנטישמיות המודרניים, "יש צורך בהגנה אקטיבית על כבוד האדם, ועל חירות האדם, ועל זכויות האדם. יש צורך בהגנה מתמדת על ערכים דמוקרטיים אלו, שקודשו בדמם ובחירותם של קרבנות העריצות והשנאה. זאת משימתן של כל רשויות השלטון בכל אתר ואתר, ובתוכן הרשות השופטת. זכויות האדם פותחו אחרי מלחמת העולם השנייה כלקח היסטורי ממעשי הזוועה ובעיקר מהשואה".
מעבר להגנה על זכויות האדם, נאור סבורה שאחד מלקחי השואה ומה שימנע אחת נוספת, הוא הגנה בלתי מתפשרת על זכויות המיעוט, " חשיבות ההגנה על זכויות האדם, על זכויות המיעוט החי בקרבנו הוא אחד הלקחים החשובים שעלינו ללמוד מההיסטוריה שלנו כעם. עלינו להבטיח את השוויון ולמגר את האפליה. השוויון שומר מפני שרירות השלטון; הוא מבוסס על שיקולים של הגינות וצדק במובן הטבעי ביותר. באמצעותו משתלב הפרט במרקם החברתי הכולל ונושא בחלקו בבניית החברה המשותפת".
לדעתה חשוב לשים דגש על ערך השוויון ודווקא כיהודים לא להפלות אחרים, "האפליה פוגעת לא רק בזכויותיו של הפרט אלא ביסודות החברה ובכוחות המאחדים אותה. השוויון הוא חיוני לקיומנו כחברה מאוחדת, אך יותר מכך: הוא עקרון המונח ביסוד הווייתה של מדינת ישראל, הן כמדינה דמוקרטית והן כמדינה יהודית".
בהמשך היא אמרה כי "המאבק לשוויון הוא אחד המאפיינים של ההיסטוריה היהודית המודרנית. כדי להשיג שוויון-זכויות ליהודים היה צורך להיאבק על עצם עקרון השוויון האזרחי בחברה. בלעדיו לא היה סיכוי לאמנציפציה של היהודים, ומכאן השתתפותם הרבה של יהודים בתנועות המהפכניות באירופה".
נשיאת בית המשפט העליון ציינה שמי שאמור למנוע עוולות ולא אפשר לאנטישמיות ולכל גילויי שנאה להרים ראש, הם השופטים, "כך היה מימיה הראשונים של המדינה, ועד ימינו אנו. מקום שנהגה מדיניות מפלה הורה בית המשפט לבטלה - ולית נפקא מינה מה זהותו של הנפגע מאותה אפליה. לשם שמירה על מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית דרושה מערכת משפט עצמאית".
נאור העבירה ביקורת על אלה שלטענתה מעוניינים לפגוע במעמדו ובעצמאותו של הרשות השופטת, ובכך רמזה בין היתר לשרת המשפטים איילת שקד. לדבריה, "לאחרונה נשמעים קולות הקוראים לפגוע בעצמאות הרשות השופטת - אילו היינו נרתעים בפסיקתנו בשל קולות אלה היינו חוטאים באופן חמור לחובתנו כשופטים. שופטי ישראל ימשיכו לעשות מלאכתם נאמנה, וימלאו את תפקידם ואת חובתם כשופטים ללא מורא".