מה הקשר בין משרד החקלאות לסעיף 'הפעלת רבני קהילות' שנמצא תחת חסותו? בתנועת 'נאמני תורה ועבודה' טוענים שבמתכונת הקיימת, אין כל צורך בסעיף התקצוב הנ"ל ושעל פניו נראה שהוא נתפר עבור 'איגוד רבני קהילות'.
ראשיתו של הסעיף הוא בקדנציה של סגן השר הרב אלי בן דהן, במשרד הדתות. בשלהי כהונתו, יצר בן דהן סעיף תקצוב בשם "רבני קהילות" בגובה מוערך של כ-4 מילון ש"ח, שנועד עבור רבני קהילות ובתי כנסת שעד אז מומן שכרם ע"י אנשי קהילתם. בכך רצו בבית היהודי להכיר בעבודתם המאומצת גם של רבנים אלה ולממן את שכרם בדיוק כפי ששמתבצע עם רבני שכונות וערים.
לאחר הבחירות האחרונות ב-2015, נכנסה מפלגת ש"ס למשרד הדתות ופעלה להגמשת הקריטריונים לתקצוב המדובר, כך שככל הנראה יוסטו כספי התקציב למימון רבנים מהמגזר החרדי. לטענת 'נאמני תורה ועבודה', כשבבית היהודי הבינו שהתקציב בורח להם בין הידיים, הם פעלו במסגרת ההסכמים הקואליציונים ליצירת סעיף דומה תחת חסותו של משרד החקלאות בראשותו של הש אורי אריאל. לסעיף החדש, המוערך בכ-2 מיליון שקלים, נקרא 'הפעלת פרוייקט רבני קהילות'.
יש לציין כי לשר אריאל ישנם תפקידים נוספים שאינם קשורים ישירות לכהונתו כשר החקלאות והן אחריות על הסדרת ההתיישבות הבדואית ועל מנהל השירות הלאומי-אזרחי. ראש תחום דת ומדינה בנאמני תורה ועבודה תני פרנק, אומר ל'כיפה' שבניגוד לסמכויות הללו שמגובות בהחלטת ממשלה, נושא רבני קהילות לא עבר הליך דומה ונעשה מתחת לרדאר.
גורם במשרד החקלאות הודה כי אכן קיים סעיף תקצוב לרבני קהילות, אך הוסיף כי אין בכך משהו חריג. ל'כיפה' הוא אומר כי "סעיפים כאלה נובעים מתוקף הסכמים קואליציונים. הכל על פי חוק ועבר את בקרת כל היועצים המשפטיים הרלוונטים". כדוגמא לסעיפים דומים הוא מציין את "הגרעינים התורניים שעברו עם השר אריאל ממשרד השיכון למשרד החקלאות. מה הקשר בין תקצובים כאלה למשר החקלאות? הקשר הוא יישום החלטת ממשלה שנקראת 'הסכמים קואליציוניים'".
"בשנת 2016", ממשיך הגורם להסביר, "היתה שורה בהסכם הקואליציוני שיעברו 2 מיליון שקלים לפרוייקט רבני קהילות וזה הוצמד למשרד החקלאות". עם זאת הוא אומר שהסעיף מעולם לא יצא אל הפועל, "זה מעולם לא מומש מהסיבה שלא מצאנו הקשר למשרד. משרד החקלאות מעולם לא תקצב את רבני הקהילות".
לסיום הוא שולח מסר ברור לתנועת נאמני תורה ועבודה ואומר "אם יש להם בעיה עם הסכמים שעליהם חתומים יועצים משפטיים ונעשו מכוח החלטות ממשלה, שינסו בבחירות הבאות להחליף אותה".
מעבר לקשר הרופף שבין תקצוב רבנים לפעילות משרד החקלאות, עלתה טענה נוספת לפיה התווסף לתקנת רבני קהילות סעיף 'תקצוב ארגון מלווה'. סעיף זה מאפשר העברת כספים עבור רבני קהילות, רק אם הן משתייכות לארגון גג כלשהו המוכר ע"י המדינה. ב'נאמני תורה ועבודה' אומרים כי "אין צורך בתקצוב ארגונים כשהכסף בא על חשבון תקצוב הרבנים עצמם. אם המשרד לוקח על עצמו תקצוב רבני קהילות שיארגן השתלמויות לרבנים בנושא. אין סיבה לתקצב ארגונים חיצוניים בעניין הזה". בנוסף לכך הם תוהים האם סעיף 'ארגון מלווה' נתפר למידותיה של איגוד רבני קהילות בראשו עומד הרב עמיחי אליהו.
הרב אליהו עצמו אומר ל'כיפה', כי אין ממש בטענות של תנועת 'נאמני'. לדבריו, "בישראל מתנהלים קרוב ל-13,500 בתי כנסת. רובם הגדול אינם מוסדרים ברשם העמותות כעמותה עם סעיף "ניהול תקין", תהליך בירוקרטי שאורך שנתיים לכל הפחות והדבר בולט הרבה יותר בבתי כנסת בפריפריה".
ראש איגוד רבני קהילות טוען שהדבר נמצא בעוכריהם של אותם בתי כנסת והקהילות שסביבם, "למעשה ככל שבית הכנסת יותר מודרני ומקושר למנעמי השלטון, הסיכוי שהוא יהיה "מסודר" ע"י עמותה המאושרת לקבל כספים מהמדינה גבוה יותר".
"ומה עם בתי הכנסת בפריפריה?", הוא שואל, "מתברר שהם לא מעניינים את ה"נאמנים". כנראה שהם מעדיפים שאותם בתי כנסיות יפתחו עמותה ובעוד שנתיים במקרה הטוב יוכלו גם הם להנות מכספי המדינה. ואם הם לא יידעו כיצד להתנהל בסבך הבירוקרטי? מה שמאוד סביר. לא נורא, יש בתי כנסת אחרים שידעו לנצל את התקציב היטב.
זו מגמה אנטי חברתית שאנחנו באיגוד רבני קהילות סירבנו לקבל".
הרב אליהו מספר שכדי לפתור את הבעיה עבור אותם בתי כנסת קטנים שאינם רשומים כעמותות, הם פעלו "על מנת שגופים "מרכזים" יוכלו להגיש בתי כנסת שאין להם עמותות, לצד בתי הכנסת "המסודרים". חשוב לציין שגם הסכמנו להשלים את המשכורת של רבני הקהילות הרלוונטים, במקרה שבית הכנסת לא מסוגל לעמוד בתשלומי השכר שלו וזאת בעזרתם האדיבה של תורמים נדיבים מהציבור הרחב". לדבריו, הם התעקשו על המהלך הזה כדי "לקדם רבנים בבתי הכנסת. אותם בתי הכנסת שהציבור הכללי והמסורתי מגיע אליהם".
לטענתו, 'נאמני תורה ועבודה' לא אהבו את המגמה שהובילו באיגוד רבני קהילות ופעלו "לעכב ולתקוע את התקנה. כך נוצרה תקנה שמצד אחד היא לא מממשת את רצון נאמני תורה ועבודה משום שהיא מוגבלת לאזורים עם רקע סוציואקונומי נמוך - כפי שאנחנו דרשנו. ומצד שני היא מחייבת את בתי הכנסת באישור על "ניהול תקין" כפי שהם דורשים".
לדבריו, התעקשותם של 'נאמני' הובילה לכך ש-"99% מבתי הכנסת בפריפריה נופלים בין הכסאות, כפי שהזהרנו מההתחלה. את סעיף "ארגון מלווה" שביקשנו על מנת לסייע לבתי הכנסת המירו במשרד הדתות לארגון "מכשיר רבנים", זאת בניגוד לעמדתנו, על אף שאנחנו בע"ה נוכל להסתייע בו על מנת להכשיר רבנים".
"היום, איגוד רבני קהילות", אומר הרב אליהו, "תומך, מחזיק ומכשיר למעלה מ-100 רבני קהילות ברחבי המדינה מכספם של תורמים פרטיים. הפועלים על מנת לחזק את עולם התורה והרבנות. ראוי שה"נאמנים" יחברו למגמה המבקשת לחזק את עולם התורה במקום לפגוע ולהחליש".
מתנועת 'נאמני תורה ועבודה נמסר: "אנו שמחים שהמודל שהתנועה הציעה לתקצוב שירותי דת קהילתיים התקבל כל כך יפה, שגם במשרד החקלאות מבקשים לקחת חלק. הבעיה כמובן היא שבמקום לדאוג לציבור צרכני שירותי הדת, תקנת רבני הקהילות מוכוונת לשימון מקורבים".
לטענתם, "בכל פעם שמפלגה אחרת שולטת במשרד לשירותי דת, יש מי שדואג להתאים את הקריטריונים לקהילות הקשורות לאותה מפלגה ולא לדאוג לקריטריונים רחבים יותר שיאפשרו תקצוב לכלל קהילות ישראל". בהתייחסותם לטענות הרב אליהו הם אומרים ש-"אם רוצים לדאוג לפריפריה יש למצוא הדרך לתקצב באופן ישיר את הקהילות ולא דרך צינורות מפוקפקים היוצרים לעצמם מנגנונים מיותרים שלא חלים עליהם מנגנוני שקיפות".
לסיום הם אומרים כי "עצם העובדה שמשרד החקלאות מייצר תקנה מקבילה, מעידה על כך שהסעיף הזה הוא פוליטי-מפלגתי ונועד להעביר כסף למקורבים לצלחת. במקום לחזק את הקהילות ולדאוג לציבור הרחב, יוצרים הסעיפים הבעייתיים האלה חילול השם נוסף".