הבשורה הקשה מכל המגיעה למשפחתם של חיילים נופלים, מותירה מאחור לעיתים גם מאורסות דתיות שטרם זכו בהכרה כאלמנות צה"ל. הצעת חוק שתעלה ביום ראשון הקרוב בוועדת השרים לענייני חקיקה תנסה לתקן את העוול. בשיחה עם "חדשות כיפה" מסבירה חברת הכנסת לשעבר ד"ר עליזה לביא, מי שקידמה את החוק לאחר "צוק איתן", את הרקע לקידומו של החוק.
"המון פעמים הודפסו הזמנות והייתה שמלת כלה אבל הארוסות נותרו ללא מעמד והכרה"
"במהלך הביקורים שלי בבתי נופלים בצוק איתן הבנתי שכל עניין החברה הוא נושא שלא מטופל", מספרת לביא. יחד עם עמותת "הותיר אחריו חברה" הוסדר את נוהל חברה בצה"ל ובנציבות שירות המדינה. אלא שאז התגלתה בעיה נוספת: צה"ל מכיר בחברות חילוניות על בסיס תנאים שלא מתקיימים בחברה הדתית והמסורתית. בצה"ל דורשים הוכחה לניהול משק בית, חוזה דירה משותף או חשבון בנק משותף, דבר שמסיבה דתית נמנע מבני זוג דתיים ומסורתיים.
צילום: shutterstock
"המון פעמים הודפסו הזמנות והייתה שמלת כלה אבל הארוסות נותרו ללא מעמד והכרה. בשנת 2014 הנחתי את החוק על שולחן הכנסת אבל לצערי הוא לא קודם". עד למלחמה הנוכחית. יושב ראש הקואליציה, חבר הכנסת אופיר כץ, לקח על עצמו את קידום החוק.
הצעת החוק: "האירוסין הם הצהרת כוונות ברורה ומחייבת להקמת בית משותף ולחיים משותפים"
ביום ראשון הקרוב יעלה החוק אישור ועדת השרים לענייני חקיקה, ובהצעת החוק נכתב: "במשך שנים במלחמות ובמערכות ישראל עולה מצוקתם של ארוסותיהן וארוסיהם של הנופלים והנופלות. בני זוג או בנות זוג שאינם מקיימים משק בית משותף טרם הנישואין, ואף כאלו שכבר היו מאורסים וההזמנות לחתונתם נשלחו, אינם זכאים כלל לזכויות ולא ניתן לקיים עבורם הכרה בדיעבד".
"האירוסין הם הצהרת כוונות ברורה ומחייבת להקמת בית משותף ולחיים משותפים ועל משרד הביטחון לראות בהם כתנאי מספק באותו האופן שבו קיום משק בית משותף ללא נישואין הוא כיום תנאי מספק עבור בני ובנות הזוג של החיילים והחיילות שנספו במערכה. על כן, מוצע להכיר במי שהיה מאורס לנספה כזכאי לזכויות לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה וזאת לתקופה של חמש שנים ממועד פטירת הנספה", נכתב עוד.