יומיים לאחר שבג"ץ החליט לפסול את חוק ביטול עילת הסבירות, בית המשפט העליון קבע היום (ד') ברוב של 6 תומכים אל מול 5 מתנגדים, כי יש להורות על דחיית כניסתו לתוקף של "חוק הנבצרות". זאת לאחר דיונים ממושכים בעתירותיהם של התנועה למען איכות השלטון וח"כ עודד פורר (ישראל ביתנו).
מדובר בתיקון לחוק-יסוד: הממשלה, בעניין הסדר נבצרות ראש הממשלה, כך שייכנס לתוקף במועד תחילת כהונת הכנסת ה-26. "זאת, בהיותו תיקון פרסונלי מובהק שמהווה שימוש לרעה של הכנסת בסמכותה המכוננת", כך נכתב בנימוק להחלטה. השופטים שהתנגדו להחלטה זו ה סולברג, מינץ, אלרון, וילנר ושטיין, שסברו כי דין העתירות להידחות.
"הממשלה עשתה שימוש לרעה בסמכותה"
נזכיר כי במהלך כנס החורף, חוקקה הקואליציה את תיקון חוק הנבצרות באופן שיגן על ראש הממשלה, בנימין נתניהו ממצב בו הוא יוצא לנבצרות בניגוד לרצונו ולא מסיבה רפואית או נפשית. נגד התיקון לחוק הוגשה עתירה בטענה שמדובר בחוק פרסונלי, וכאמור שופטי בג"ץ קיבלו את העתירה: "בפסק הדין נקבע בדעת רוב (מפי ממלא מקום הנשיא פוגלמן ובהסכמת הנשיאה בדימוס חיות, והשופטים עמית, ברק-ארז, ברון בדימוס, וגרוסקופף) כי בחוקקה את תיקון מס' 12 לחוק-יסוד: הממשלה, עשתה הכנסת שימוש לרעה בסמכותה המכוננת, מאחר שהחלתו המיידית של התיקון היא פרסונלית ולא כללית", נכתב בתקציר פסק הדין.
השופט עוזי פוגלמן בדיון, צילום: Yonatan Sindel/Flash90
עמדת כל אחד מהשופטים
בעד דחיית החוק:
ממלא מקום הנשיאה פוגלמן: חברי הכנסת לא הציבו לנגד עיניהם את הסדר הנבצרות הראוי, אלא את הסדר הנבצרות שיתיר את ידיו של ראש הממשלה.
חיות: "בחינת מכלול הנסיבות מעידה כמאה עדים על כך שהתכלית העיקרית אשר לשמה נחקק התיקון, בראייה צופה פני עתיד, היא מתן מענה לסיכון משפטי קונקרטי (קביעה בדבר נבצרות) שאיים – לתפיסת מחוקקי התיקון – על ראש הממשלה המכהן"
ברק-ארז: "התיקון נתפר למידותיו של ראש הממשלה המכהן וכי החלתו המיידית, מבלי שנדרשת כל החלטה נוספת בעניין, היא בעלת אופי פרסונלי מובהק".
עמית: "אם הרשות המכוננת הייתה דוחה את תחולת התיקון לכנסת הבאה, אזי ידענו כולנו כי התיקון נעשה לשם שמיים".
גרוסקופף: "בהעדר הסבר של ממש לתחולתו המיידית, יש לקבוע כי מגבלת האמון הופרה, משנעשה שימוש בסמכות המכוננת לתכלית זרה".
ברון: החלתו באופן מיידי מהווה שימוש לרעה בחוק יסוד
נגד דחיית החוק:
מינץ: דין העתירות להידחות בראש ובראשונה מהטעם שבית המשפט נעדר כל סמכות לבקר חוקי-יסוד
סולברג: דין העתירות להידחות, משום שאין לבית המשפט סמכות להתערב בחקיקת-יסוד
שטיין: הסדר הנבצרות שנתקף בעתירות מנוסח בלשון כללית, ועל כן אינו פרסונלי.
אלרון: השופט אלרון שב על עמדתו העקרונית אשר לפיה אין מקום לעריכת ביקורת שיפוטית על חוקי יסוד ואף אם קיימת סמכות לביקורת שיפוטית מעין זו, הרי שהיא שמורה למקרים חריגים וקיצוניים של פגיעה בזכויות היסוד של הפרט וכמוצא אחרון בלבד.
וילנר: התיקון צולח את מבחן הכלליות, שכן תחולתו היא כללית: הוא חל על כל ראשי הממשלה
דרעי עם נתניהו, צילום: Yonatan Sindel/Flash90
נזכיר כי רק לפני יומיים, בפסק דין דרמטי וחריג, פוסל בג"צ את החוק לביטול עילת הסבירות ובכך בפעם הראשונה בהיסטוריה פוסל בית המשפט חוק יסוד שחוקקה הכנסת. פסק הדין נגד החוק לביטול עילת הסבירות התקבל ברוב של 8 שופטים כנגד 7 שהצביעו כנגד פסילת החוק. יחד עם זאת, רוב מוחלט של השופטים, 12 מתוך 15 קובעים כי לבג"צ יש הסמכות לפסול חוקי יסוד.