על פי ההסכמים הקואליציוניים נתניהו התחייב לחוקק שלושה חוקים, אחד לדרעי, אחד לבן גביר ואחד לסמוטריץ' קודם השבעת הממשלה. חוק שיאפשר לדרעי לכהן כשר, תיקון חוק פקודת המשטרה כך שבן גביר יקבל יותר סמכויות ותיקון החוק שיאפשר לשני שרים לכהן במשרד אחד. בכנס חיפה למשפט שנערך היום (ה') באוניברסיטת חיפה, תקפה היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב מיארה, בחריפות את מהלך של הקואליציה.
דרעי לוין ונתניהו במליאת הכנסת צילום: Yonatan Sindel/Flash90
"הצעות החקיקה הנדונות בימים אלה - מה שמכונה לצערי "בליץ" החקיקה - אינן עומדות כל אחת בפני עצמה. התמונה הגדולה חשובה. צבר ההצעות שעל הפרק, בוודאי אם ימומש בחופזה, שלא מתוך ראייה כוללת וארוכת טווח, עלול לשבש את מערכת האיזונים והבלמים בין רשויות השלטון".
"שינוי משטרי מהותי דורש חשיבה מעמיקה ושיקול דעת מושכל"
היועצת המשפטית לממשלה התייחסה בדבריה לתהליך שבו ראוי לקדם מהלכים משטריים: ״איני חולקת על חשיבותה של חשיבה ביקורתית ביחס למבנה המשטרי הקיים. שינויים הם לעיתים מחויבי המציאות. אך הרעיון לפיו נכון או ניתן לבצע שינוי עמוק במארג המשטרי באבחת חרב, שגוי בעיני. שינוי משטרי מהותי דורש חשיבה מעמיקה ושיקול דעת מושכל".
בן גביר והמפכ"ל צילום: ללא
באשר לסוגיית הגברת המשילות אמרה מיארה כי ״אין מחלוקת כי הדרג הנבחר הוא זה שצריך למשול. זהו העקרון הדמוקרטי היסודי. משילות אפקטיבית חיונית לשגשוג המדינה ולמימוש רצון הבוחר. לא רק שאיננו כופרים בכך, אנו גם נסייע לממשלה בכך. זהו תפקידנו. אך ללא ביקורת שיפוטית וייעוץ משפטי עצמאי, ניוותר עם עקרון שלטון הרוב בלבד. הא ותו לא. דמוקרטיה בשם, אך לא במהות".
פוליטיזציה של מערכת אכיפת החוק, תהיה זו מכה אנושה ליכולתה לתפקד
היועצת המשפטית לממשלה ציינה כי בהצעות שעומדות על הפרק לא הוצעו מנגנונים לאיזון כוחו של הרוב ולהבטחת מחויבות המדינה לזכויות אדם. ״מי שמבקש לערוך שינוי במערך האיזונים והבלמים הישראלי, צריך להבהיר כיצד לשיטתו ירוסן כוחו של הרוב מפני פגיעה במיעוט".
נתניהו וסמוטריץ' צילום: דוברות הליכוד
היועצת המשפטית לממשלה ציינה כי כוחה של מערכת אכיפת החוק מבוססת על היותה מקצועית ומנותקת משיקולים זרים: "פוליטיזציה של מערכת אכיפת החוק תוביל לפגיעה קשה בעקרונות הבסיסיים ביותר של שלטון החוק - שוויון; היעדר שרירותיות; והיעדר משוא פנים. אם תיווצר, ולו תחושה, של פוליטיזציה של מערכת אכיפת החוק, תהיה זו מכה אנושה ליכולתה לתפקד ופגיעה קשה באמון הציבור. במדינה דמוקרטית לא ראוי לשנות את מערכת היחסים שבין הדרג המדיני לבין מערכת אכיפת החוק בחקיקת בזק".