מטבע שקל מכסף טהור, ששימש למסחר בירושלים לפני כ-2000 שנה, בתקופת בית המקדש השני, התגלה בירושלים על ידי הילדה ליאל קרוטוקופ, בת 11 מפתח תקווה. משקלו של המטבע כ-14 גרם, בצידו האחד מופיע תיאור של גביע עם הכיתוב: "שקל ישראל" ובסמוך לגביע מופיעות האותיות: ש"ב – המבטאות את המילים "שנה ב'" – השנה השנייה למרד הגדול של היהודים ברומאי ובצידו השני תיאור המזוהה על ידי החוקרים כמטה של הכהן הגדול לידו מופיעות בכתב עברי קדום המילים: "ירושלים הקדושה".
לדברי ד"ר רוברט קול, ראש ענף מטבעות ברשות העתיקות: "מדובר בממצא נדיר, שכן מתוך אלפים רבים של מטבעות שהתגלו עד היום בחפירות ארכיאולוגיות, רק כ-30 מטבעות הם מטבעות עשויים כסף, מתקופת המרד הגדול".
(צפו בילדה מספרת על הגילוי).
המטבע נתגלה בעפר שהגיע מחפירות ארכיאולוגיות שמנהלת רשות העתיקות ב"דרך עולי הרגל", בגן לאומי עיר דוד. לדברי הארכיאולוג ארי לוי, ממנהלי החפירה מטעם רשות העתיקות, "על הרחוב הזה, שחיבר בין בריכת השילוח שבדרום עיר דוד להר הבית שבצפון, והיווה את הרחוב הראשי של ירושלים בתקופת בית שני, צעדו אלפי עולי הרגל בדרכם אל המקדש. אין ספק שהתקיימה כאן פעילות מסחר ענפה מאד. על כך, מעידים המשקולות ומטבעות הברונזה הרבים שמצאנו כאן. אבל למצוא מטבע מרד מכסף טהור, זה בהחלט מיוחד ומרגש".
אחד הפריטים היחידים שמקורו בבית המקדש עצמו
ד"ר קול מעריך, כי הכסף שממנו נוצר המטבע, הגיע מעתודות הכסף הרבות שהיו בבית המקדש, וכי הוא הוטבע ברחבת הר הבית, יתכן על ידי אחד הכהנים, שפעל בתיאום עם מנהיגי המורדים וסייע להם. לדבריו, "מדובר בכסף באיכות גבוהה מאד. איפה עוד אפשר היה למצוא כסף בכמות כזו ובאיכות גבוהה כזו באותם ימים? רק בבית המקדש. אם כן, אנחנו יכולים לומר בזהירות, כי המטבע הזה, הוא, ככל הנראה, אחד הפריטים היחידים שאנחנו יכולים להחזיק כיום, שמקורם בבית המקדש עצמו".
"כולם מכירים את שער טיטוס ברומא ואת תיאורי השלל שנלקח מבית המקדש אשר מופיעים עליו, אבל לא רבים מכירים את הכתובת העתיקה שחשף החוקר ג'זה אלפלדי ממנה אפשר ללמוד על עתודות הכסף העצומות שהיו בבית המקדש", מוסיף ד"ר עמית ראם, מנהל מרחב ירושלים ברשות העתיקות. "כתובת זו, גילתה שהקולוסיאום הנודע שכולנו מכירים ברומא, נבנה ע"י הרומאים משלל בית המקדש שנבזז מירושלים. כך נכתב בה: "הקיסר אספסיאנוס ציווה את בניית האמפי תיאטרון החדש הזה מחלקו בשלל". נסו לתאר לעצמכם את היקף השלל ואת כמויות הכסף שמצאו הרומאים במחסני בית המקדש".
ליאל ואחותה נועה עם המטבע צילום: יניב ברמן, עיר דוד ורשות העתיקות
במסגרת החפירה, נשלח העפר הארכיאולוגי לסינון רטוב בגן לאומי עמק צורים, ומי שזכתה לגלות את המטבע סיפרה: "שפכנו את הדלי עם העפר על המסננת, ותוך כדי שסיננו את האבנים שהיו בתוכו, ראיתי משהו עגול. בהתחלה לא ידעתי מה זה, אבל זה היה נראה שונה מכל שאר האבנים. אבא שלי הביא את זה לאחת העובדות, והיא הראתה את זה לארכיאולוג. הוא הסתכל על זה ואמר שזה מטבע מכסף שצריך לעבור ניקוי. מאוד התרגשתי". לדברי הילדה, "כשהגעתי לעמק צורים חשבתי שבטח יש בדליים מטבעות פשוטים, אבל לא חשבתי שאני אמצא בעצמי מטבע, ובטח שלא מטבע כזה נדיר מכסף טהור. היה לי מזל שהצלחתי לגלות את זה, אבל אני רוצה גם לומר תודה רבה לאחותי כי היא בחרה את הדלי שסיננו, ואם היא לא היתה בוחרת דווקא את הדלי הזה, כנראה שלא הייתי מוצאת את המטבע".
המטבע, שנשלח למעבדות רשות העתיקות, עבר תהליך כימי לצורך ניקוי, ולאחרונה, עם השלמת התהליך, התבררה משמעותו של הממצא.
לדברי ד"ר קול, "מטבע הוא סימן של ריבונות. אם אתה יוצא למרד, אתה משתמש באחד הסמלים המובהקים ביותר של תביעת עצמאות, ואתה מטביע מטבעות. הכיתוב שמופיע על המטבע – מבטא, באופן ברור, את שאיפותיהם של המורדים". לדבריו, "גם הבחירה להשתמש בכתב עברי קדום, שכבר לא היה בשימוש באותה התקופה – הוא לא מקרי. השימוש בכתב הזה בא לבטא את הערגה של בני התקופה לימי דוד ושלמה ולימי הממלכה המאוחדת – ימים שבהם היתה לעם ישראל עצמאות מלאה בארץ".
לדברי אלי אסקוזידו, מנהל רשות העתיקות: "שמחתי לראות את ההתרגשות והסקרנות שאחזו בילדה ליאל עם מציאת המטבע הנדיר. רשות העתיקות רואה כמשימה ראשונה במעלה, את החיבור של הדור הצעיר למורשתו, באופן חוויתי ובלתי אמצעי. המרכז החינוכי שלנו יגיע לכיתה של ליאל, יעביר בה פעילות על הטבעת מטבעות, וישתף את כל חבריה בממצא ובחשיבותו".
המטבע הנדיר יוצג לקהל הרחב במהלך ימי החנוכה בגן לאומי עמק צורים בירושלים. בעיר דוד וברשות הטבע והגנים מזמינים את הציבור להגיע ולהשתתף בפעילות הסינון ב"חוויה הארכיאולוגית" שמתקיימת במקום