שאלה
מה הטעם למים אחרונים, כיצד נוטלים מים אלו, והאם צריך לברך לפני הנטילה?
תשובה
א. על הפסוק "והתקדשתם והייתם קדשים" דורשת הגמרא (ברכות נג,ב): "והתקדשתם - אלו מים ראשונים, והייתם קדושים - אלו מים אחרונים." אולם לדברי התוספות (חולין קה) אע"פ שהדבר נלמד מהפסוק, אין זה דאורייתא אלא אסמכתא.
ב. עיקר הטעם למים אחרונים הוא משום מלח סדומית. מכיון שמלח סדומית הוא חומר שאינו מצוי בינינו, מזלזלים בזה. טעם נוסף למים אחרונים הוא לנקות את הידיים, שנזדהמו בזמן הארוחה, קודם שמברכים ברכת המזון כשהידים נקיות.
ג. לפי הקבלה יש מעלה גדולה למים אחרונים, ובפרט בארץ ישראל.
ד. מים אחרונים נוטלים עד סוף פרק היד.
ה. אין נוטלים מים אחרונים ע"ג קרקע או רצפה, אלא לתוך כלי. ויש מקילים להטיל את המים מתחת לשולחן, כיון שאין שם עוברים ושבים. עדיף ליטול לתוך כלי, ומותר גם ע"ג מפית ניר הסופגת את המים.
ו. יש המביאים לשולחן כלי קטן ודקורטיבי המיועד כל כולו למים אחרונים. החסרון בכלי זה הוא שנוטלים ממנו מים בצמצום, ולא כך ראוי לעשות.
ז. לפי בה"ג אין מברכים על מים אחרונים "על נטילת ידים", כיון שהם לצורך האדם. הרמב"ם כתב (ברכות ו:) שאין מברכים עליהם, "שאינם אלא מפני הסכנה" - והיא הנותנת ש"חייב אדם להזהר בהן ביותר", כדברי הרמב"ם שם.